juhon

=**Laitteistoportfolio**=

Portfoliomme tavoitteena on käydä tietokoneen osat läpi mahdollisimman laajasti:

Prosessori:
Suoritin, CPU tai Prosessori - koneen tärkeimmällä osalla on monta nimeä. Suoritin toimii tietokoneessa ns. aivoina ja suorittaa kaikki tietokoneen ohjelmat. Tietokoneen ohjelmien sisältävät konekieliset käskyt lähtevät prosessorille jolloin tämä suorittaa aina eri toiminnon riippuen käskystä.

Nykyisin koneissa on aina mikroprosessoreita mikä tarkoittaa sitä että kaikki suorittimen osat on koottu yhdelle mikropiirille.

Lisäksi nykyisin on alettu valmistaa moniydinprosessoreita joissa suorittimessa on 2 tai 4 ja nykyisin jopa 8 ydintä, joiden avulla koneen suoritettavat ohjelmat voidaan jakaa suoritettaviksi eri ytimillä jolloin voi suorittaa enemmän ohjelmia ja silti kone toimii hyvin. Näin ”prossun” tehonkulutus vähenee ja sähkönkulutus sekä prosessorin lämpeneminen vähenevät jolloin myös prosessorin ikä kasvaa. Vuonna 2011 on luvattu ilmestyvän jo 16-ytimisiä prosessoreita.

Tietokoneen nopeus riippuu paljon prosessorista. Prosessorin nopeus riippuu sen kellotaajuudesta joka ilmoitetaan hertseinä, nykyisin useita MHz. Lisäksi prossun nopeuteen vaikuttavat sen välimuistin suuruus ja sen ydinten määrä.

Prosessoreissa transistorien lukumäärä on suuri ja yleensä se aina kaksinkertaistuu per vuosi.

Jotkut suorittavat prosessoreilla ylikellotusta jolla yritetään parantaa prosessorin suorituskykyä ja nopeuttaa koneen toimintaa. Tämmöinen toiminta vaatii prosessorille erityisen hyvän jäähdytys järjestelmän jonka prosessori tarvitsee tietysti muutenkin. Prosessori suorittaessa koneen ohjelmia se kuumenee paljon, joten se tarvitsee ylleen aina tuulettimen ja jonkinlaisen jäähdytys levyn johon voi liittää myös nestemäistä jäähdytys järjestelmää tai vaikka jopa putkia joihin kaadetaan nestemäistä typpeä, jos halutaan ylikellottaa oikein kunnolla. Liikaa ylikellotusta prosessori ei kestä ja kone kaatuu kun mennään yli prosessorin rajojen. Ylikellotukseen on ladattavissa ohjelmia, mutta osaava henkilö voi suorittaa sen koneen omilla komennoilla. Tärkeimpiä suoritinten valmistajia ovat Intel ja AMD

Intelin uusin saavutus ovat i7 perheen suorittimet joiden kellotaajuus on 1.6GHz – 3.33GHz luokkaa mikä on nykyään jo aika paljon. Niissä on yleisimmin 4 ydintä ja niiden arkkitehtuuri on tehty nopeasti suorittavaksi jolloin se voi suorittaa nopeasti paljon vaativia laskuohjelmia ytimillään samaan aikaan. Ohessa kuva i7 kannasta AMD:n uusin hitti on Hammer arkkitehtuuri joka tukee perinteistä 86x-käskykantaa. siinä käytetään 64-bittistä arkkitehtuuria. AMD:n 64 bittiset prossut on todettu hintalaatusuhteeltaan paremmiksi kuin Intelin vastaavat suorittimet sillä ne ovat yhteensopivia käytetyn IA-32 emuloinnin kanssa. Prosessorille löytyy emolevyltä oma tietty paikkansa prosessorikanta johon se laitetaan kiinni. Prosessoria ei voi laittaa kiinni väärin päin sillä sen pohjassa olevat nastat ovat tietyllä tavalla järjestyksessä kantaan nähden. Prosessoreilla ja kannoilla on olemassa eroja esim. i7 perheen prosessorien kannat ovat mallia [|LGA 1366] ja [|LGA 1156] ja käyvät vain juuri tämän tyyppisiin kantoihin joten emolevyä ja prosessoria hankittaessa pitää olla tässä kohtaa tarkkana. Lisäksi on hyvä hankkia kunnon tuuletin, ettei käy heikosti. Kokeillaanpa prosessoria vähän käytännössä ja lyödään muutamia ohjelmia päälle Call of Duty Modern Warfare 2 joka vaatii toimiakseen Steampalvelun sekä selain firefox ja sinne youtubeen HD laadun video pyörimään sekä vaikka Office word meillä pyörii nyt aika monta ohjelmaa mutta koska käytössämme on tehokas AMD:n phenom IIx4 neliytiminen prosessori on suoritinkäyttö vain 15% luokkaa mutta välillä se hyppii vähän korkeammallekin. Käytössämme ei ole montaa ohjelmaa mutta prosessori ei silti tunnu jakavan ohjelmia eri ytimille vaan kaikki ytimet suorittavat käytössä olevia ohjelmia joten prosumme ei ole ihan parhaalla tavallaan käytössä. Parhaan tuloksen ja pienimmän kulutuksen saa kun osaa pistää eri ytimet suorittamaan raskaimpia ohjelmia aina yksittäisillä ytimillä

Prosessori on siis koneen tärkeimpiä osia mutta tietenkään se ei toimi yksinään vaan tarvitsee muitakin koneen osia toimiakseen:

Emolevy
Emolevy on koneen toiminnan kannalta tärkeämpi osa kuin prosessori sillä ilman sitä ei saa liitettyä koneen osia ja lisälaitteita yhteen. Emolevy on valtava piirilevy jossa on paikat kaikille koneen komponenteille ja liitäntäpaikkoja esim. näytölle, kaiuttimille ja usb-laitteille. Emolevyn avulla kaikki nämä kommunikoivat keskenään. Emolevyn hankinta vaikuttaa kaikkiin muihin osiin sillä on prosessorikanta vain yhdelle prosessorityypille ja muistillekin olevat paikat ovat vain yhdenlaisille muistityypeille.

Emolevy kiinnitetään ruuvein koteloon ja komponentit on helppo kiinnittää käsin emolevyyn jolloin ne on helppo vaihtaa uudempiin. Emolevy saa tarvittavan virtansa Virtalähteestä mutta emosta löytyy myös patteri joka pitää tietoja tallessa kun virransaanti lakkaa.

Yleisin käytössä oleva emolevytyyppi on ATX joissa on paljon laajennuskortteja integroituna emolevylle. Nykyisin kaikilta emoilta löytyy aina kunnollinen integroitu verkkokortti sekä äänikortti, jolloin niitä ei tarvi hankkia erikseen muuta kuin tehokäyttöön. ATX:n kokostadardit ovat 305mm x 244mm joten se on sopiva perinteisiin koteloihin. Integrointeja emolevyllä ohjaa ohjainryppään eteläosa. Emolevyn piirisarjan pohjois-osa hoitaa suorittimen, muistin ja näytönohjaimen keskustelun emolevyllä. Piirisarjan etelä-osa hoitaa hitaampia datavirtoja kuten kiintolevyohjaimen sekä sarja- ja rinnakkaisportit. Joillakin ”emoilla” pohjois- ja etelä-osa on liitetty yhteen jolloin tiedonsiirto onnistuu nopeammin.

Yleisimpiä emolevyn valmistajia ovat ASUS, MSI ja Intel

Ohessa käytössämme oleva ATX ASUS:in valmistama M4A89GTD-mallin emolevy, joka tukee DDR3 muistia, prosessorikantana on AM3 ja lisäksi löytyy PCI- ja SATA-liitäntöjä ynm. olennaisia liitäntäpaikkoja. Jotkin uudet emolevyt tarvitsevat virtalähteeltä lisävirran laitteilleen, lisäksi löytyy ties päävirralle oleva paikka. Sitten on muistipaikat 4 kpl DDR3. Takana on liitäntä paikkoja muunmuassa löytyy USB3 ja USB liitäntöjä sekä VGA ja HDMI liitäntöjä emoon integroidulle näytönohjaimelle. Sitten on PCI kantoja joihin liitetään näytönohjain, M4A89GTD:ssä on käytössä crosover mahdollisuus jolloin siihen voi liittää 2 eri näytönohjainta jolloin näyttöjä saa enemmän kiinni koneeseen. Jos käyttää vain yhtä ohjainta on toiseen kantaan liitettävä erityinen palikka joka ei häiritse ohjainten toimintaa. Sitten on SATA kantoja joihin voi liittää kaapelin avulla kiintolevyn ja optisia-asemia. Oikeassa alakulmassa on vielä liitäntäpaikat joihin liitetään Poweri- ja restnappulan vaatima virta, lisäksi speakeri liitetään tähän kohtaan.

Tietyyn osioon Emolevylle on tallennettu myös BIOS jonka avulla emolevyn ja siihen kytkettyjen komponenttien toimintaa voidaan muokata. Käymme tätä tarkemmin läpi vähän myöhemmin.

Emolevy on koneessa siis pohjana, siihen liitetään muut osat ja sen avulla ne kommunikoivat keskenään. Jotta tietokone toimisi kunnolla, vaatii emolevy prosessorin lisäksi monta muuta komponenttia toimiakseen. Katsotaanpa mitä kaikkea siihen tarvitaan:

Keskusmuisti
Tai käyttömuisti on komponenttina muistikortti joita asetetaan koneen muistipaikkoihin.

Keskusmuistin tyyppi on RAM:ia eli siihen tallentuvat väliaikaisesti käytössä olevien ohjelmien tiedot jolloin ne on nopea hakea sieltä takaisin käyttöön. Virran saannin loppuessa tallentuneet tiedot katoavat keskusmuistista. Muistia on virkistettävä kokoajan ettei se katoa

Kone ei yleensä pysty käynnistymään ilman keskusmuistia sillä käyttöjärjestelmä ei saa ladattua ohjelmiaan muistiin väliaikaisesti vaan jää jurnaamaan paikoilleen etenemättä mihinkään.

Muisti vaikuttaa myös koneen nopeuteen, mitä enemmän ja mitä nopeampaa muisti tyyppiä sitä enemmän pystyvät raskaat ohjelmat tallettamaan tietojaan talteen ja sitten ne ovat nopeasti haettavissa taas takaisin käyttöön.

Nykyisin käytettävät muistikortit ovat yleensä 2 - 4 Gigan kokoisia ja uusimissa koneissa on yleensä yhteensä 8Gt muista asennettuna mikä on melko paljon ja yli puolet jää yleensä normaalikäytössä täysin käyttämättä.

Yleisin nykyinen käytössä oleva muistityyppi on DDR3 joka on nopeampaa kuin edeltäjänsä DDR2

Tieto muistikorteilta siirtyy erityisiä väyliä pitkin joiden leveys ilmoitetaan bitteinä, mitä leveämpi väylä sitä enemmän muistia liikkuu nopeasti takaisin käyttöön. Muistin toimintaa ohjataan kellopulsseilla jotka määräävät koska muistia lähetetään ja koska sitä voidaan ottaa vastaan.

Käytössämme on 4Gt muistia ja pyöritämme nyt nettiä ja muutamaa muuta vähän raskaampaa palvelua. Kyseiset ohjelmat vievät 1,19 Gt muista. Nyt kirjoittelemme ja kun yhtäkkiä otamme vaikka paintin takaisin käyttöön hakee kone tarvittavat tiedot muistista.

Ilman Keskusmuistia koneen ohjelmat tarvisi hakea hitaasta massamuistista jolloin koneen toiminta olisi tuskaista joten nopeiden suoritusten kannalta keskusmuisti on välttämätöntä.

Massamuisti


Tunnetummin kiintolevy on tietokoneen kestomuisti johon tallennetaan käyttöjärjestelmä, ajurit ja muut koneen toiminnankannalta tärkeät ohjelmat sillä kiintolevyllä tiedot pysyvät tallessa eivätkä katoa virrankaan katketessa.

Massamuisteissa on tapahtunut huimia muutoksia nopeasti, sillä uusimmat ohjelmat tarvitsevat paljon tilaa. Kuten kuvassa näemme joskus kun koneet ovat olleet yksinkertaisempia ja niillä on tehty vain joitain tekstitiedostoja ja laskuja on 4Gt ollut jo oikeastaan turhan paljon ja hyvin kallista. Nykyään neljällä gigalla ei tee mitään sillä siihen ei mahdu edes käyttöjärjestelmää jolla koneen saisi toimimaan. Yleisimmin uusista koneista löytyy Terabitin kokoisia kiintolevyjä joka vastaa 1000Gt ja tämmöisten kiintolevyjen hintakin jää nykyään alle 100€.

Käytännössä Massamuisteille tallentuu pelkkiä ykkösiä ja nollia joita prosessori vain ymmärtää. Kiintolevyllä binäärit ovat tallessa niiden omilla muistipaikoilla joista ne lähetetään tavittaessa prosessoille joka muuntaa ne ja lähettää eteenpäin jolloin ne muunnetaan ihmiselle näkyvään muotoon.

Nykyiset SATA kiintolevyt liitetään SATA-kaapeleilla emolevylle josta komentoja ja tietoja lähtee välimuistiin ja prosessorille. Uusin villitys ovat SSD kiintolevyt joissa ei ole lainkaan liikkuvia osia. Näin ollen ne eivät vie paljon yhtään virtaa eivätkä sen johdosta kuumene lainkaan eivätkä pidä mitään meteliä. SSD:t ovat myös paljon nopeampia kirjoittamaan ja lukemaan muistia kuin SATA-levyt mutta ne ovat vasta ilmestyneitä joten 80Gt kovo maksaa päälle 200€. Kannattaa odottaa vielä sillä on oletettu että vuoden sisällä hinta halpenee muistin määrä vähintäänkin tuplaantuu ja nopeudetkin kasvavat huimasti SSD-levyjen osalta. Tulevaisuudessa ne tulevat korvaamaan vanhat kiintolevyt täysin koska on kätevää olla kaksi tälläistä kiintolevyä joilla toisessa pitää käyttöjärjestelmän ja toiselle asentaa ohjelmat jolloin ne lataantuvat todella nopeasti käytössä.

Massamuistiksi lasketaan myös optiset asemat joihin laitetaan CD- ja DVDlevyjä joihin voi olla tallennettuna melkein minkälaista dataa tahansa. Näihin kuitenkaan ei usein mahdu paljoakaan dataa mutta ne ovat silti paljon käytettyjä ja usein juuri pelejä pyöritetään optisten asemien kautta.

Massamuisti on siis koneessa oleva kiinteä muisti johon kaiki ohjelmat tallenetaan eivätkä ne katoa siältä vaan latautuvat käyttöön tarvittaessa.

Näytönohjain
Näytönohjain on laite joka muuttaa prossulta tulevan datan muotoon joka lähtiessään piirtyy näytölle ohjelmina ja kuvina.. Mitä tehokkaampi näytönohjain sen tarkempi kuva.

Usein normaalissa surffailukoneissa näytönohjaimeksi riittää melkeinpä emolle integroitu näytönohjain. Kohtalaiseen työkäyttöön ja pienten ohjelmien käyttöön voi ostaa vähän paremman Näytönohjaimen. Jos käsittelee krafiikoita töissään tai on tehopelaaja, näytönohjaimesta tulee löytyä jo muistia ja tehoa. Lisäksi kuvan laatuun vaikuttaa millä kaapelilla ohjain on liitetty näyttöön. VGA kaapelilla maksimi resoluutiot ovat 640x480 ja 720x400 ja lisäksi dihitaalinen signaali on muutettava siirron ajaksi analogiseksi ja näytöllä takaisin digitaaliseksi jolloin laatu voi heikentyä muutosten aikana. DVI-kaapeleissa data siirtyy kokoajan digitaalisena eikä hukkaa laatuaan. Uusin tekniikka on HDMI-kaapeli jolla voidaan tuottaa näytölle laadukasta HD-kuvaa 720p ja 1080p. HDMI-kaapelilla siirtyessään dataa ei pakata ollenkaan jolloin se säilyy laadukkaana.



Lisäksi nyt jo mahdolliset ja tulevaisuudessa varmasti yleistyvä näyttö mahdollisuus on 3D näytöt joilta pystyy napinpainalluksella katsomaan erityisten lasien avulla tiedostoja 3D:nä Emolevyllä Näytönohjain liitetään yleisinmiten PCI-kantaan johon näytölle piirrettävä data saapuu prosessorilta.



Näytönohjain vaikuttaa pelikäytössä koneen nopeuteen ja näyönohjaimen nopeuteen vaikuttavat sen kellotaajuus, muisti ja pikselinvarjostinyksiköiden lukumäärä. Näytönohjaimessa voi olla jopa enemmän transistoreita kuin koneen prosessorissa sillä sen on kyettävä suorittamaan monia ohjelmia.

Kuuluisimmat näytönohjain valmistajat ovat Nvidia ja ATI

ATI:n nykysin hitti on Radeon sarja jolla saa suoritettua loistavaa HD-kuvaa

Nvidian GeForce on sen tunnetuin nykyinen näytönohjainperhesarja

Käytössämme on Nvidian noin 3 vuottavanha 8500GT ohjain ja ATI:n melko uusi Radeon HD 5870 Kokeilemme nyt näillä molemmilla pelata uutta Call of Duty:ä ja kuten arvata saattaa Monta vuotta vanha Nvidian näyttis jaksaa pyörittää peliä vain mahdollisimman pienellä resoluutiolla jottei peli ”lagais” liian häiritsevästi. ATI:n uudella ohjaimella peli pyörii maksimitason säädöillä moitteetta. Ohjaimissa onkin eroa paljon mikä kertoo kyllä suoritusten eroavaisuudesta.

8500: Muisti 256MB, Ytimen kellotaajuus 450MHz, Muistiväylä 128b



8750: Muisti 1GB, Ytimen kellotaajuus 850MHz, Muistiväylä 256b



Näytönohjaimissakin Tapahtuu kokoajan kehitystä joten erityisesti pelaajien pitää melkeinpä ostaa uusi aina vuoden välein.

Optiset levyt
On optinen tiedon tallennusmedia. CD:lle voi kirjoittaa binääridataa ja ääntä. Luetaan punaisen laserin avulla tietokoneessa olevassa optisessa asemassa. CD on rakenteeltaan ruiskuvalettua polykarbonaattilevyä johon mahtuu joko noin 70min ääntä tai maksimissaan 900 megatavua dataa. CD:tä on kehitetty moneen eri käyttöön: CD-ROM: Data on ainoastaan luettavissa joten usein miten myynnissä oleva CD joka sisältää jonkin ohjelman jonka voi asentaa koneelle CD-R: levylle voi tallentaa dataa kunnes se täyttyy CD-RW: levylle voi tallentaa dataa ja sitä voi poistaa jotta voi tallettaa uuttadataa Optinen tallennusväline joka kehitettiin erityisesti videokuvan ja datan tallennukseen. DVD:tä luetaan myös koneen Optisessa asemassa punaisella laserilla mutta levyn luku ei onnistu vanhalla CD-asemalla vaan tarvii oman DVD-aseman. DVD:ssä Kuvan ja datan tallennus on korkealaatuisempaa kuin CD-levyissä. DVD:tä löytyy myös perinteiset ROM,R ja RW –tallennusmuodot jotka ovat aivan samat kuin CD:ssä Yhdelle DVD:lle mahtuu maksimissaan noin 4,7 Gigaa dataa mutta on olemassa myös erityisiä DVD-R DL levyjä jotka ovat kaksikerroksisia ja niihin mahtuu 8,5Gt dataa Uusin optinen tallennusmuoto on HD-DVD jota luetaan asemassa sinisellä laserilla ja siihen saa tallennettua paljon enemmän tarkkaa HD-laadun kuvaa sekä dataa kuin normi DVD:lle. Optisten levyjen on määritelty kestävän noin 30 – 100 vuotta, mutta niiden todellinen kestävyys nähdään vasta vuosien saatossa.
 * CD**
 * DVD**

USB levyt
Useimmiten uusmimmat ulkoiset kiintolevyt sisältää flash-muistia jolloin se ei pidä meteliä eikä kuumene. On myös niitä joissa on normi kiintolevy ja silloin ne tarvitsevat myös tuulettimen joten ne voivat pitää jo jonkinmoista meteliä.

Uusimman USB3 tekniikan avulla datan siirtyminen usb levyltä on nopeaa ja kätevämpää kuin normaalilta kiintolevyltä joten on kätevää tallettaa joitain tiedostojaan talteen ulkoiselle kiintolevylle jota on helppo kuljettaa mukana nopea kytkeä koneeseen kiinni ja hakea tiedot esiin.

Jotkin asemat tarvitsevat erikseen virtajohdon ja usbjohdon mutta jotkut asemat saavat tarvitsemansa virran usb-johdon kautta.

Kiintolevyt on pakattu omaan koteloonsa ja sisältä löytyy usein normaali 3'5 tuuman kiintolevy sekä tuuletin. Nykyisin voi toki ostaa vähän kalliimman joka voi sisältää vain 2'5 tuuman SSD-levyn jolloin siirtonopeus on nopea kotelo pienempi eikä tuuletusta tarvita koska levy ei kuumene eikä se silloin pidä meluakaan.

Terabitin kokoinen kohtalaisella siirtonopeudella varustettu levy maksaa noin 100€ mutta jos hankkii levyn jossa nopeus on luokkaa 1,5Gbit/s on hinta helposti yli 200€ vaikka muistia olisi levyssä vain 250Gt

Usein tälläisiä levyjä käytetään tiedon siirrossa tai varmuuskopioiden tekemiseen omasta koneesta.

Näyttö
Monitori on tietokoneeseen kaapelilla liitettävä laite jolle näytönohjain piirtää tietokoneen ohjelmat tekstin ja kuvat. Nykyisin näytöt ovat litteitä LCD-näyttöjä joiden mitat ovat yleiskäytössä luokkaa 19’, 22’ ja 24’.

Aluksi litteitä nestekidenäyttöjä käytettiin vain kannettavissa tietokoneissa mutta Nykyisin ne ovat yleistyneet myös pöytäkoneiden kanssa käytettäviksi. Nestekidenäytössä oleva paneeli koostuu pienistä soluista joita ohjataan sähkövirralla ja näytön valaisee paneelin takana oleva taustavalo. LCD-näyttöjen kuva on tarkka ja kirkas eivätkä ne vie pöydältä juuri tilaa mikä on toimistokäytössä suuri etu. Litteässä näytössä huono puoli on että sitä ei voi katsella sivulta vaan vain suoraan edestäpäin. Nykyisin 22 tuuman näytön hinta on vähän päälle 100 euron. Netistä löytää myös myytävänä olevia 32 tuuman näyttöjä mutta niiden hinta on 700€ luokkaa, tosin tulevaisuudessa isojen näyttöjen hinta tulee varmasti putoamaan. Samalla on ilmestynyt jo 3D-näyttöjä joilla voi katsella kuvaa 3D:nä. Tavallisesta näytöstä löytyy nykypäivänä VGA, DVI ja HDMI kaapelin paikat sekä HD-valmius.

Virtalähde
Virtalähde on laite joka muuntaa verkkovirran tietokoneen komponenteille sopivaksi riippuen kaapelista. Nykyisistä virtalähteistä lähtee monia eri kaapeleita: Emolevyn virtajohto, emolevyn lisävirta, virtakaapelit SATA kovalevyille ja optisille asemille, normaaleja virtakaapeleita kovalevylle, näytönohjaimen lisävirtakaapeli ja virtajohto levykeasemalle. Virtalähde pitää kohtalaisen melun sillä siinä on aina tuuletin joka jäähdyttää kelaa. Uusimissa virtalähteissä on paikkoja joihin voi liittää lisää johtoja tarvittaessa. Uusimmat virtalähteet tuottavat tehoa noin 650W – 850W edestä sillä uusimmat tehokoneet ja etenkin niiden tärkeimmät osat kuten prosessori ja näytönohjain vaativat paljon virtaa.

Kotelo
Kotelo on koneessa suoja johon kaikki osat kootaan sisälle turvaan jottei niihin kerääntyisi pölyä eivätkä ulkopuoliset tekijät pääsisi niihin käsiksi. Pääasia on olla suojassa kosketuksilta sillä staattinen sähkö voi tuhota komponentit. Kotelon on hyvä suojata myös kuumuudelta ja mahdolliselta kosteudelta. Joissakin uusissa Koteloissa on äänieristettyjä paikkoja kovalevyille ja virtalähteille jolloin melutaso olisi mahdollisimman pieni, lisäksi tärkeänä pidetään mahdollisimman hyvää jäähdytysjärjestelmää. Yleisin kotelotyyppi on ATX johon käyvät yleisimmät emolevy-mallit. Lisäksi Kotelosta tulee löytyä kunnollinen paikka virtalähteelle, kovolle sekä optisille-asemille. Nykyisiin Koteloihin on rakennettu paikkoja ja systeemejä joilla kovalevyt ja asemat pystyy kiinnittämään ilman ruuveja vain muutamaa osaa liikuttamalla.

Nykyisin Yritetään tehdä ainavain pienempiä koteloita ja tunkea koneen osat yhä pienempään tilaan jotta pöytätilaa säästyisi työkäytössä mutta silloin osat kuumenevat helposti paljon ja koneen ikä voi pienentyä.

Liitännät



 * USB** on paljon yleistynyt liitäntä keino jolla nykyisin saa koneeseen kiinni monenlaisia lisälaitteita: Kamera, kännykkä, kiintolevy, tulostin, hiiri, näppäimistö, navigaattori ynm. oheislaitetta tai jotain josta tarvii siirtää dataa koneelle tai koneelta laitteeseen. USB 2.0 siirtonopeus on 480 Mbit/s ja uudessa yleistyvässä USB 3.0-versiossa siirtonopeus on 4,8Gbit/s.


 * PS/2** liittimiin saa kiinni hiiren ja näppäimistön. Vihreään hiiri ja violettiin näppäimistö. nykyisin hiiret ja näppikset kuitenkin liitetään useimmin USB-portteihin sillä senkautta ne timivat nopeammin.


 * ETHERNET** liitäntään kiinnitetään verkkojohto joka tulee kytkimeltä jolloin pääsee nettiin.


 * LINE IN** liittimiin voi kytkä esim. vihreään reikään kaiuttimet ja punaiseen mikrofoonin.


 * BLUETOOTH** on langaton tiedonsiirtokein. jos koneessa on sisäänrakennettuna blutooth tai siihen on liitetty BLUETOOTH USB-adapteri saa siitä siirrettyä toisiin blutooth laitteisiin dataa jos ne ovat noin 10 metrin säteellä. BLUETOOTHin 2 versiossa tiedonsiirto on 3 Mbps luokkaa.


 * WLAN** on langaton verkkotekniika, eli jos koneesta löytyy langaton verkkokortti pääsee sillä langattomaan verkkoon kiinni.

BIOS
Tietokoneen ohjelma joka etsii käyttöjärjestelmän ja lataa sen sitten keskusmuistiin jolloin se käynnistää sen aina tietokoneen käynnistyksen yhteydessä. Biossin kautta voi säätää tietokoneen eri osien ja komponenttien toimintaa esim. jos on useita kiintolevyjä voi säätää kummalta käynnistys tapahtuu tai voi säätää että käynnistys tapahtuu CD-asemalta jos tarvii tehdä asennus CDllä joitain korjauksia.

BIOSiin pääsee useimmissa järjestelmissä kun koneeen käynnistyessä heti alussa painaa DELETE-näpäintä kun näin ehdotetaan. Biossiin päästyään siellä liikutaan näppäimistöllä haluttuun osioon ja säädetään sitten mitä halutaan Riippuen järjestelmä ja emosta Bios on aina erilainen ja sen voi päivittää hakemalla päivitysohjelman valmistajan sivuilta mutta Biosin päivityksessä on aina omat riskinsä sillä jos se ei onnistu kunnolla koko systeemi sekoaa eikä kone käynnisty enää ja pahimmassa koko laitteisto täytyy resetoida.

Jos Bios välttämättä täytyy päivittää kannattaa siihen pyytää apua ammattilaiselta.

Tulevaisuudessa EFI tulee korvaamaan BIOSin PC koneissa sillä se on yksinkertaisempi järjestelmä ja nopeuttaa koneen käynnistymistä.